![](https://p.medianews.bg/z/e/zemq-bali-2-86879-1000x0.jpg)
Той поясни, че до настоящия момент са проведени 13 заседания на Тематичната работна група, на които на заинтересованите страни са представени и обсъдени интервенционната стратегия. Голяма част от интервенциите са повторно обсъдени след взимане предвид на постъпилите становища и бележки. „Нормативната уредба, която ще регламентира бъдещата ОСП се очаква да бъде приета от Европейския парламента и Съвета в последното тримесечие на тази година“ отбеляза земеделският заместник-министър.
„Основното подпомагане на доходите за устойчивост ще бъде приоритетна схема за директни плащания от 2023 г. Целта е да се гарантира минимално равнище на подпомагане на селскостопанските доходи за всички активни земеделски стопани”, разясни Събев. По думите му, разработените интервенции ще стимулират прилагането на селскостопански практики, които са благоприятни за климата и околната среда и за по-добро насочване на подпомагането за малки, средни и млади земеделски стопани. Той подчерта, че предвид увеличението на бюджета за екологизация от 20 на 25 % съгласно постигнатото предварително споразумение предстои прецизиране на интервенциите за еко схеми по Първи стълб.
„След постигнатото предварително споразумение по отношение на насочването на плащанията към малки и средни земеделски стопани, работим върху приоритизиране на потребностите и определяне на необходимото ниво на подкрепата, както и върху изчисляване на ефекта от преразпределяне на плащанията, съобразно националните специфики и структурата на стопанствата“, уточни Събев. Той поясни, че резултатите и изводите от този анализ ще дадат необходимата информация за вземане на национално решение за приложимия подход при преразпределяне на плащанията за прилагането на 10 % преразпределително плащане или възможността за дерогация.
По думите му, към момента се изготвя индикативен финансов и индикаторен план, както и актуализиране на Интервенционната стратегия.